EE
Paigaldusja kasutusjuhend
Devireg™ 850 andur
1 |
Sisukord
1 Andurid ja köetavad alad |
3 |
1.1 Anduri tüübid |
3 |
1.2 Köetavad alad |
4 |
1.3 Andurite arv köetavatel aladel |
5 |
2 Andurite paigaldamine küttega alale |
6 |
2.1 Maapinnaandurite paiknemine |
6 |
2.1.1 Esimese maapinnaanduri paiknemine köetaval alal |
6 |
2.1.2 Järgmiste maapinnaandurite paiknemine köetaval alal |
6 |
2.1.3 Maapinnaandurite paiknemise näide |
7 |
2.1.4 Maapinnaandurite kaabli pikendamine |
7 |
2.2 Maapinnaandurite paigaldamine |
8 |
2.3 Renniandurite paiknemine . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . |
10 |
2.3.1 Esimese rennianduri paiknemine küttega alal |
10 |
2.3.2 Järgmiste renniandurite paiknemine küttega alal |
10 |
2.3.3 Juhtplaadid |
10 |
2.3.4 Renniandurite paiknemise näide |
11 |
2.3.5 Renniandurite kaabli pikendamine |
11 |
2.4 Renniandurite paigaldamine |
12 |
3 Tehnilised andmed |
13 |
4 Lisa A – Anduri kaabli pikendamine |
14 |
2
1 Andurid ja köetavad alad
Selles peatükis kirjeldatakse lühidalt andurite ning köetavate alade tüüpe ning andurite arvu valikut.
1.1 Anduri tüübid
Joonisel on näidatud DEVI jääja lumesulatussüsteemide põhilised kasutuskohad:
|
3 |
|
|
4 |
2 |
|
|
|
S |
W |
|
|
|
|
E |
N |
|
|
|
1 |
1.Kõnniteed ja parklad
2.Trepid
3.Katused ja katuseservad
4.Vihmaveerennid ja -torud
Maapinnakütte korral (alad 1 ja 2) kasutatakse üht või mitut maapinnaandurit.
Katusealade korral (alad 3 ja 4) kasutatakse üht või mitut renniandurit.
Maapinnaandurid ja renniandurid mõõdavad anduri pinnal
-temperatuuri
-niiskust (jää, lumi, rahe, vihm)
Nende mõõtmistulemuste põhjal otsustab termostaat Devireg 850 kuidas köetavaid alasid juhtida.
Informatsiooni termostaadi Devireg 850 seadistamise ja töö kohta leiate termostaadi paigaldusjuhendist.
3
1 Andurid ja köetavad alad
1.2 Köetavad alad
Devireg 850 termostaat suudab 1 ... 4 anduriga juhtida nii ühte köetavat ala kui ka kaht sõltumatult juhitavat köetavat ala.
2 köetavat ala koosnevad vähemalt kahest küttekaablist ja 2-4 andurist ning süsteemi saab üles ehitada :
kombisüsteemina, kus on üks maapinnaja üks katuseküttetsoon
kaksiksüsteemina, kus näiteks köetav trepp peaks olema turvalisem, kui köetav kõnnitee või suure maja põhjaja lõunapoolsed vihmaveerennid vajavad eraldi juhtimist.
Kui kasutatav võimsus on piiratud, saab nii kombikui kaksiksüsteemi korral määrata eelistuse, kumb süsteem kütab esimesena ja kumb alles siis, kui esimene on lõpetanud kütmise.
Devireg 850 ja kuni 4 andurit võimaldavad juhtida alljärgnevaid küttesüsteeme:
Tsooni tüüp
Üksik maapinna- |
1-4 |
ühes tsoonis |
|
küte |
|
|
|
|
|
|
|
Üksik |
|
|
1-4 ühes tsoonis |
katuseküte |
|
|
|
|
|
|
|
Kombisüsteem |
1-3 |
ühel maapinnaalal |
1-3 ühel katusealal |
|
|
|
|
Kaksiksüsteem |
2-4 jagatult kahe tsooni |
|
|
Maapind |
vahel |
|
|
|
|
|
|
Kaksiksüsteem |
|
|
2-4 jagatult kahe tsooni |
katus |
|
|
vahel |
Kokku maksimaalselt 4 andurit
4
1 Andurid ja köetavad alad
1.3 Andurite arv köetavatel aladel
Soovitame mitmel põhjusel kasutada ühe tsooni juhtimisel 2 või enamat andurit.
-Suurem turvalisus tänu täpsemale mõõtmisele, mis on eriti oluline suuremate ja/või keeruliste alade juhtimisel.
-Umbes 1 tunni võrra kiirem maapinnasüsteem kuna üks andur mõõdab sel juhul maapinna temperatuuri ja teine mõõdab niiskustaset. Ühe anduri korral peab sama andur lülituma temperatuuri ja niiskuse mõõtmise vahel ning see muudab süsteemi aeglasemaks.
Kui olete otsustanud, millist süsteemi vajate, on allpooltoodud tabel meelespeaks, milliseid andureid ja kui palju vajate. Küsimuste korral võtke ühendust DEVI-ga
Joonista ring ümber |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
tsooni tüübi ja |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
vajaliku arvu an- |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
durite. |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Üksik maapinnaküte |
x |
1 |
2 |
3 |
4 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kokku mak- |
Üksik katuseküte |
x |
|
|
|
|
1 |
2 |
3 |
4 |
|
|
|
|
|
simaalselt 4 |
||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kombisüsteem |
x |
1 |
2 |
3 |
|
1 |
2 |
3 |
|
|
|
|
andurit |
||||||||
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kaksiksüsteem |
x |
|
2 |
3 |
4 |
|
|
|
|
|
Maapind |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
Kaksiksüsteem Katus |
x |
|
|
|
|
|
2 |
3 |
4 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
5
2 Andurite paigaldamine küttega alale
Selles peatükis kirjeldatakse andurite õiget asetsemist köetavatel aladel ja nende paigaldamist. Maapinnaandurite paigaldamist kirjeldatakse lõigus 2.1.
Katuseandurite paigaldamist kirjeldatakse lõigus 2.2.
2.1 Maapinnaandurite paiknemine
Jääja lumesulatussüsteemi efektiivseks toimimiseks on andurite õige paigalduskoht väga tähtis. Paigalduskoha valikul tuleb järgida allpooltoodud juhiseid:
Andurid peavad paiknema köetaval alal ja võimalusel vähemalt 1 m kaugusel köetava ala servast. Andurid ei tohi olla kaetud ja miski ei tohi takistada lume, vihma vms. andurile sadamist (sh. ka pori, langenud lehed jms).
2.1.1 Esimese maapinnaanduri paiknemine köetaval alal
Esimene andur tuleb paigaldada sinna, kuhu vesi või lumi kõigepealt jõuab, näiteks küttega ala keskele, eemale seintest ja muudest takistustest.
Allpooltoodud lisatingimused võiksid olla samuti täidetud:
a)Koht võiks jääda päikese eest varju kogu päevaks.
b)Tiheda liiklusega koht( kas jalakäijad või autod)
c)Kus tuul võib lund keerutada.
Kaksiksüsteemi korral tuleb teise süsteemi esimese anduri paigaldamisel järgida samu soovitusi.
2.1.2 Järgmiste maapinnaandurite paiknemine köetaval alal
Järgmine andur tuleb paigaldada sinna, kust lumi või vesi viimasena kaovad. Allpooltoodud lisatingimused võiksid olla samuti täidetud:
d)Koht võiks jääda päikese eest varju kogu päevaks.
e)Koht, kuhu sulavesi koguneb, näiteks kus maapind on ümbritsevast madalam
f)Et kogu köetav ala oleks „kaetud”, vähemalt 1 m kaugusele esimesest andurist
Kui Te pole anduri õiges asukohas kindel, tuleks ette valmistada mingi muu koht, kuhu vajadusel saab uue anduri paigaldada.
6